![](images/Nr%207-2011/Upplopp.jpg)
Upplopp och kravaller
är numera en del av fotbollsmatchernas dramaturgi. |
Trygghet
och säkerhet
Våldsamma
upplopp i Sverige
Våldsamma
upplopp i Sverige – från avvikelse till normalitet, är
benämningen på en skrift från MSB. Skriften är initierad för
projektet Trygghet och säkerhet i utsatta områden. Det gäller
frågor kring social oro och utanförskap och konsekvenserna för
säkerheten i samhället. Frågorna som berörs är idrottshuliganism,
ungdomsbråk, stenkastning mot polis, anlagda bilbränder.
Demonstrationståg som infiltrerats av huliganer, vilket lett till
rena kravaller. I alla tider har våldet tagit plats när missnöjet
jäser. Men våldet får aldrig ta över demokratiska yttringar som
demonstrationer. Våldsyttringar måste därför stävjas i tid.
Paul Lindberg: |2011-10-12|
– Våldssamhällen har alltid funnits, med stora
konsekvenser för folkflertalen. När våldet tar över, förlorar
det goda samhället sin betydelse. Med en ökad våldsspiral kan
det bli svårt att upprätthålla normala samhällsförhållanden. Det jag saknar i denna rapport från MSB är
betydelsen av underhållningsvåldet i den kommersiella subkulturen.
Det handlar många gånger om hjärntvätt, som sätter sina spår i
en realiserad härmning av underhållningsvåldet. Många älskar
faktiskt våldet – både som underhållning och som lösningar av
motsättningar. Det finns en omfattande våldskultur, som
slagsmålsklubbar, och satanistmusik med kraftiga och vulgära våldsinslag. Om
man inte vill se att det finns en påverkan från underhållningsvåldet, från exempelvis filmvärlden, som en
viktig delfaktor, så lär våldet överhuvudtaget inte upphöra. Det enda
blir i så fall polisiära, men nödvändiga åtgärder som räknas, och med ett
alltmer uppskruvat våldsbeteende. Våld föder våld!
Demonstrationer
med klara demokratiska avsikter har saboterats när våldsverkare
infiltrerat och trängts sig på dessa manifestationer, vilket fått
till följd att de demokratiska avsikterna söndrades av huliganer,
som tog till våld och förstörelse. Efter sådana händelser har
vissa demokratiska organisationer tvingats upphöra med
verksamheten. Våldsverkarnas avsikter med att sabotera
demokratirörelser lyckades alltså. Våldet, girigheten och
destruktiva tendenser ser ut att öka i samhället, vilket
destabiliserar de demokratiska möjligheterna. Är det avsiktlig?
Det förekommer ett sabotage mot demokratin på många olika sätt.
Demokratin måste skyddas mot olika odemokratiska krafter.
Här
efter följer ett enda exempel ur skriftens rika innehåll. Ladda ned
hela skriften som medföljer denna artikel.
"NORMALT
UPPLOPP OCH KRAVALLER"
"Kravaller
eller upplopp tycks vara ett ’förväntat’ eller ’normalt’
inslag när en större folkmassa
samlas, det må vara politiska manifestationer, idrottsevenemang
eller ungdomsfester Det tycks
finnas en förväntning (eller farhåga) om att upplopp ska
ske i princip när många människor samlas. Därför förbereder
sig polis och andra myndigheter inför
alla större evenemang, och säkerhetstänkandet
har en given plats när sådana planeras. Både
vid
demonstrationer och andra evenemang som den ena sidan anordnar
kan bråk förväntas och stora polisstyrkor inkallas för att
hålla ordning. En arena för våldsamma händelser har därmed
etablerats.
Konfrontationerna
mellan vit makt-miljön och de autonoma, mellan
höger- och vänsterextremism, står för en stor del av de händelser
vi undersökt. På sätt och vis liknar de den mest förekommande
ickepolitiska formen av upplopp,
fotbollshuliganismen (där
ishockey och någon gång också bandy kan uppträda). Det
finns inte bara ”högriskmatcher” längre utan också ’högriskmöten’
inom politikens sfär. Särskilt
påfallande är den stora likheten
mellan supporterbråk och bråk mellan ”fascister” och ’antifascister’.
Båda typerna av bråk kan driva på förväntningarna om
att något ska ske eftersom polisens bedömning av hotbilder och
säkerhetsbehov skickar en sådan signal. Våldet finns latent,
även om det inte bryter ut. När något händer blir polisens
huvuduppgift att skilja parterna åt,
att transportera bort bråkstakarna.
Trots
att säkerligen ett stort antal individuella brott har
begåtts följs de inte av anmälningar. Att urskilja vem som
har gjort vad är mycket svårt, än
mer att kunna driva saken till åtal.
Att upplopp och kravaller snarast blivit vardag vid fotbollsmatcher
gör att det blir en del av matchernas
dramaturgi, vilket också
lockar nyhetsfotografer och journalister. Liknande processer finns
när nynazister demonstrerar, eftersom det där nästan
rutinmässigt sker
konfrontationer med antirasister."
|