![](images/Nr%207-2010/7240028.jpg)
FOTO: RLC
Ren Åker Ren Mat
Slamodlad
mat är förgiftad
Så
har då det vi fruktat besannats. En ny amerikansk rapport visar att växter som odlas på slamspridd
åkermark tar upp både läkemedelsrester och baktericider. Vidare
koncentreras gifterna i växten och halten kan vara upp till sex
gånger högre än i den omgivande jorden. Gifterna stannar heller
inte i rötterna utan sprids upp till bladen. Eftersom slamodlade
produkter blir foder för boskapsdjur finns nu starka misstankar att
animaliska livsmedel innehåller föroreningar från slammet.
Forskarna varnar för att detta kan bli ett folkhälsoproblem.
Gunnar Lindgren: |2010-09-25|
Tidigare har slamförespråkare gjort gällande att slamgifterna
inte "passerar jord/rot-barriären" och inte alls når
övre delen av växter. Allt detta är osant.
Om
någon slamförespråkare påstår att halterna i livsmedel är
"mycket låga", skall ni fråga vilka ämnen, analyser och
halter de avser. Då kommer de skamset att tystna, då kontroll av
läkemedelsrester och hormoner i livsmedel saknas.
Vi
kan nu vänta att jordbruket äntligen gör sig av med denna
kvarnsten. I synnerhet Lantmännen, som levererar slamodlat foder
till våra boskapsdjur måste omedelbart upphöra med att ta emot
slamodlade produkter. ARLA och de andra mjölkföretagen kommer att
ställa detta krav. Detsamma kan vi vänta från Scan, kyckling- och
äggproduktionen m fl.
En
egendomlighet är att Kungsörnen och andra anrika företag inom
Lantmännenkoncernen följer Svenska Kvarnföreningens beslut att
inte ta emot slamodlad spannmål – men ändå befattar sig
Lantmännen Lantbruk med slamodlad spannmål. Detta måste upphöra
– annars kommer frågan att spilla över på de olika varumärkena.
Här följer en lista på några varumärken inom Lantmännen som
har anledning att ställa krav på moderkoncernen:
Kungsörnen,
Solanum, Axa,
Gyllenhammars, Doggy,
Krafft, Cerealia,
Schulstad, Lantmannen
Unibake,
Hatting,
Kronfågel m
fl
Kan
ni påverka dem så säg er mening om slammet! Stöd också
"Ren Åker Ren Mat"
www.renakerrenmat.se
som nu arbetar för att slammet omgående försvinner. Stöd deras
upprop!
Livsmedelsverket
varnar
Kadmium
i rötslam
Kommuner
vill ha förbud mot gödsling
med rötslam från reningsverk. Det får inte leda till mer kadmium
i maten. Det skriver Livsmedelsverket i sitt remissvar till Miljödepartementet
om Naturvårdsverkets rapport "Aktionsplan för återföring av
fosfor ur avlopp”. Kadmium är ett hälsofarligt ämne som finns i
avloppsslam. Det kan tas upp av växternas rotsystem och återfinns
också i alla livsmedel, men oftast i låga halter. Samtidigt vill både
Landskrona kommun och Lunds kommun förbjuda rötslam på åkrar.
Landskrona
kommun vill att Miljööverdomstolen prövar förbud mot gödsling
med rötslam från reningsverk. Lunds kommun vill också totalförbjuda
slamspridningen och åberopar försiktighetsprincipen i miljöbalken.
Ansökningar från två jordbrukare har avslagits och nu hoppas man
att frågan ska prövas ordentligt.
Livsmedelsverkets
remissyttrande om slamspridning
:
»
att europeiska myndigheten
för livsmedelssäkerhet konkluderar i sin riskvärdering från 2009
att populationsintaget av kadmium bör minskas inom EU.
»
att det nya förslaget
innehåller mindre restriktivitet än det tidigare från 2002 när
det gäller kadmium.
»
att kunskapsunderlaget för
en rad andra kemikalier i slammet anses bristfälligt.
»
att man pekar på den
samlade effekten av många kemikalier och anser att denna fråga
blir allt viktigare.
»
att kunskapsbegränsningar
angående helheten av kemikaliespridningen via slam stödjer
restriktivitet enligt försiktighetsprincipen.
»
att Livsmedelverket i stället
för slamspridning förordar utveckling av alternativa metoder i
likhet med många andra remissvar.
Remissyttrande
2010-09-22 Dnr 1812/10
Saknr
0023
Miljödepartementet:
Remiss
av Naturvårdsverkets uppdatering av "aktionsplan för återföring
av fosfor ur avlopp"
Er
remiss 2010-04-14 M2009/4218/Kk
Livsmedelsverket
har tagit del av denna remiss och har kommentarer som relaterar till
säker mat.
Angående
kadmium så påpekas det i uppdateringen av "aktionsplan för
återföring av fosfor ur avlopp" att marginalen till kritiska
exponeringsnivåer anses vara liten, eller obefintlig (sid 25).
Denna syn delas i stort av Livsmedelsverket. Osäkerheter finns dock
i dessa typer av riskbedömningar. För en medelkonsument finns
marginaler till det som är kritiskt men det går inte att utesluta
att en risksituation kan föreligga för delar av befolkningen. Som
även påtalas (sid 25) så håller Kemikalieinspektionen på att göra
en riskbedömning av kadmium i samråd med bl.a. Livsmedelsverket.
Slutsatser av denna riskbedömning bör beaktas i slamfrågan, men
det nuvarande kunskapsunderlaget indikerar även i sig på ett möjligt
problem ur hälsorisksynpunkt. Den Europeiska myndigheten för
livsmedelssäkerhet konkluderar i sin riskvärdering från 2009 att
populationsintaget av kadmium bör minskas inom EU.
De
nya förslagen på gränsvärden för kadmium i avloppsfraktion och
för tillförsel till åkermark har modifierats något jämfört med
den tidigare aktionsplanen från 2002. En skärpning ses för gränsvärdet
i avloppsfraktionen. När det gäller planen för minskning av tillförsel
till åkermarken noteras dock ett mindre restriktivt förslag än
tidigare.
För
kadmium finns förhållandevis mycket informationen och data tillgängliga.
Detta är dock inte fallet för en rad andra kemikalier,
oorganiska såväl som organiska, som potentiellt sett kan spridas
via slam. Med avseende på helheten bedöms därför
kunskapsunderlaget om vilken effekt spridning av slam kan tänkas ha
på livsmedelsnivån som bristfällig.
Problemet
med spridning av kemikalier via slam angränsar även till den
alltmer omdebatterade frågan om kemikaliers samlade effekter, och
huruvida en samlad värdering på något sätt skulle kunna förändra
synen på kemikalierisk. I dagsläget är det generellt sätt inte möjligt
att göra samlade värderingar av denna typ, men det blir allt
viktigare för Livsmedelsverket att på ett tillfredställande sätt
kunna förhålla sig till dessa komplicerade frågeställningar.
Kadmiumexponeringen
kan i dagsläget inte uteslutas som ett relevant problem, så ett
fortsatt utrymme for tillförsel är inte önskvärt utifrån
Livsmedelsverkets perspektiv och ansvarsområde. Kunskapsbegränsningar
angående helheten av kemikaliespridningen via slam stödjer även
denna slutsats enligt försiktighetsprincipen. Livsmedelsverket
noterar också att regler för kadmiumhaltig handelsgödsel är högst
relevant med avseende på totaliteten av den specifika frågan om
tillförsel av kadmium på åkermarken. I rapporten påpekas att det
finns "avsevärt effektivare åtgärder för att minska
kadmiumupptaget än att ytterligare begränsa tillförsel via
avloppsfraktioner" (sid 25). Vilka dessa åtgärder är
beskrivs dock inte. För beslutande instans måste föreslagen plan
för slamhantering beaktas ur ett totalt risk- och nyttoperspektiv.
Återvinningen av fosfor är en viktig fråga som måste bedrivas så
att problem med potentiellt hälsoskadliga kemikalier inte uppstår
eller förstärks. En fortsatt utveckling av alternativa metoder
till slamspridning är därför nödvändig.
Beslut
om detta yttrande har fattats av generaldirektören Inger Andersson.
I den slutliga handläggningen har deltagit, miljösamordnare
Anna-Karin Johansson, enhetschef Rickard Bjerselius och toxikolog
Salomon Sand, föredragande.
Inger
Andersson
|