![](images/Nr%204-2010/5061.jpg) Svenska
kyrkan och Diakonia Nya
globala klimatpengar
Glädjande
med nya globala klimatpengar i rödgrön budget!
De rödgröna partierna visar en viktig ambition att hitta resurser
för klimatsatsningar i fattiga länder. Det handlar både om medel
från den svenska statsbudgeten och i framtiden från nya
internationella finansieringskällor. Dessa besked kom i den rödgröna
budgetmotionen idag.
Thomas Ekelund |2010-05-01|
I den rödgröna budgetmotionen som presenterades lovar S, V och Mp
att år 2012 anslå en kvarts miljard kronor för att stärka
finansieringen av klimatåtgärder i fattiga länder. Enligt vad som
sades på dagens presskonferens kommer dessa pengar inte tas från
Sveriges bistånd om en procent av bruttonationalinkomsten, BNI.
– Härmed är principen om additionalitet etablerad i konkret
svensk politik, säger Erik Lysén, policychef för Hela världen,
Svenska kyrkans internationella arbete. Det behövs både resurser
till fattigdomsbekämpning och särskilda pengar till
klimatsatsningar i utvecklingsländerna. Här ser vi en blygsam men
viktig satsning för detta.
Men de rödgröna borde också ha satt
ner foten i frågan om makten över klimatpengarna. Vi menar att
utvecklingsländerna själva måste få ha makt och inflytande över
de satsningar för anpassning till klimatförändringarna som görs,
därför är det FN:s anpassningsfond som bör användas.
additionella klimatpengar
Principen om additionella klimatpengar har världens länder enats
om vid flera tillfällen. I såväl FN:s klimatkonvention från
1992, i Kyotoprotokollet från 1997, i Bali Action Plan från 2007
som i Copenhagen Accord från förra året står att klimatpengarna
till världens fattiga ska vara ”new and additional”.
I en enkät
som Diakonia och Hela världen, Svenska kyrkan gjorde med samtliga
riksdagspartier i september 2009 svarade de tre rödgröna partierna
att de står bakom principen att det ska anslås nya pengar till de
fattiga ländernas klimatarbete.
Diakonias generalsekreterare
Bo Forsberg säger: – Det är bra att de rödgröna reserverar skattemedel till
klimatinvesteringar i världens fattiga länder. Samtidigt ser vi
att detta inte kommer att räcka på sikt. Behoven har av olika aktörer
uppskattats till 139-175 miljarder dollar per år för utsläppsreduktioner
och 28-100 miljarder dollar per år för anpassning.
Det är
uppenbart att enskilda länder inte kommer att orka med satsningar i
denna storlek och därför är det rödgröna löftet om att hitta
nya finansieringskällor faktiskt viktigare än de konkreta
pengarna.
global överenskommelse
Den analys av de internationella klimatförhandlingarna som Diakonia
och Hela världen, Svenska kyrkan gjort pekar mot att
finansieringsfrågorna är avgörande för att komma framåt mot en
global överenskommelse om minskade utsläpp.
Världens rika länder
– bland annat Sverige – har ansvar för den absoluta majoriteten
av den koldioxid som släppts ut historiskt och som nu påverkar
klimatet. Därför är det också rättvist att de rika länderna
finansierar både en klimat–smart utveckling och den anpassning
till ett nytt klimat som nu blir nödvändig i utvecklings–
länderna.
– Beskedet att de rödgröna både kan tänka sig additionella
pengar och nya finansieringskällor kan innebära att Sverige kan
spela en positiv roll i kommande klimatförhandlingar, avslutar Bo
Forsberg.
Thomas
Ekelund är pressekreterare för Hela världen, Svenska kyrkans
internationella arbete
Salam Karam är pressekreterare för Diakonia
|